MIT předvádí krychlovité roboty M-Block, umí i skákat a stavět
31.10.2019, Jan Vítek, aktualita
![MIT předvádí krychlovité roboty M-Block, umí i skákat a stavět](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Na univerzitě MIT vznikl robot M-Block, který je zajímavý především ve spolupráci více exemplářů. Na první pohled je to totiž jen podivná krychle, ale tato krychle se umí pohybovat, skákat a tvořit struktury.
Nedávno veřejnost zaujalo (a zmátlo) video inspirované roboty od Boston Dynamics, které ukazuje v akci humanoidního robota, který vyvádí neuvěřitelné kousky a vypadá na to, že by jej šlo už bez problémů nasadit ve válečných konfliktech jako vojáka. Toto video od "Bosstown Dynamics" je ovšem pochopitelně podvrh, či spíše velice dobře provedený vtípek s počítačem vykresleným robotem, který nakonec odmítne zastřelit mechanického pejska a uteče.
![](mit-predvadi-krychlovite-roboty-m-block-umi-i-skakat-a-stavet/50530/img/M-block-640x353.jpg)
To M-Block z MIT sice moc rozumu a empatie nemají, ale zato jde o zcela reálné krychlové roboty vyvinuté v Computer Science and Artificial Intelligence Laboratory (CSAIL) pod dohledem ředitelky Daniely Rus. Projekt začal už v roce 2013 s cílem vyvinout škálovatelný robotický systém, který nebude spoléhat na komplexní mechanismy zajišťující pohyb.
Mechanismus zajišťující pohyb skutečně není v principu složitý, však jej najdeme ve kdejaké levné dětské hračce. Jde o setrvačník, ovšem ten má v případě M-Block až 20.000 otáček za minutu. V momentě, kdy se robot autonomně rozhodně k pohybu, svůj setrvačník prudce zabrzdí a uvolněná pohybová energie jej může překlopit, díky čemuž se tak M-Block o kousek pohne. Může ale díky tomu dokonce i šplhat nebo skákat.
Tento pohyb ale pochopitelně není moc přesný a při šplhání by také nebyl moc platný, kdyby M-Block neměly ve svých hranách magnety, které umožňují se přesně napojit na ostatní. Nezáleží na tom, na jaké ze šesti stran robot původně spočíval, takže je zřejmé, že setrvačník uvnitř může být orientován dle potřeby.
M-Block tak toho moc neumí, ale mohou spolupracovat a jsou levné snadné na výrobu díky minimu pohyblivých částí. Počet společně fungujících robotů může být v podstatě neomezený, ale k čemu by mohly být dobré? Dle ředitelky CSAIL by se mohl takový systém uplatit třeba při záchranných pracích. Stačilo by vyložit roboty a sledovat, jak vytvoří nouzové schodiště náhradou za to, které se zřítilo.
Tak snad aby se hasiči už pomalu loučili se svými žebříky, jsou překonané.
Zdroj: MIT