Supertenké solární články MIT využívají "tisknutelný elektronický inkoust"
18.12.2022, Milan Šurkala, aktualita
![Supertenké solární články MIT využívají "tisknutelný elektronický inkoust"](supertenke-solarni-clanky-mit-vyuzivaji-tisknutelny-elektronicky-inkoust/58740/img/mit-solarni-panely-800.jpg)
Vědci na MIT prezentovali další výsledek svých pokusů. Tentokrát jde o solární články, které jsou velmi tenké a dají se aplikovat na různé ohebné materiály. Velkou výhodou by měla být velmi nízká hmotnost a cena za watt.
Další pokroky na poli solárních článků má na svědomí MIT. V jejich případě se soustředili na to, aby bylo možné solární články aplikovat na nejrůznější, a to i ohebné povrchy. Hovoří se např. o tom, že by jimi mohly být pokryty plachty plachetnic nebo stany budované např. v případě různých katastrof. Ty by se postaraly nejen o přístřeší, ať už třeba pro zdravotnický personál nebo postižené obyvatelstvo, ale také o základní energetické potřeby. Faktem nicméně je, že v takovém případě bude stan sám o sobě stále relativně lehký, ale bude vyžadovat úložiště energie, a to lehké nebude.
![MIT solární panely](supertenke-solarni-clanky-mit-vyuzivaji-tisknutelny-elektronicky-inkoust/58740/img/mit-solarni-panely-640.jpg)
Podle vědců nová technologie nabídne 18krát více energie na kilogram proti běžným solárním panelům. Využívá se zde něco, co nazývají tisknutelný elektronický inkoust a jsou schopni aplikovat součásti nutné pro správnou funkci článku na substrát s tloušťkou pouhých 3 µm. Samotný modul pak přidává dalších 15 µm. Jenže to by stále moc dobře nefungovalo, poněvadž by mohlo dojít ke snadnému poškození článku. Proto se aplikuje na kompozitní materiál známý jako Dyneema, který váží jen 13 gramů na čtvereční metr, a je potřeba aplikovat ještě další ochranné vrstvy.
Při testech byly články schopné generovat 730 W na kg, v případě jejich aplikace na Dyneemu to bylo 370 W/kg. Podle vědců tak klasická solární střecha v Massachusetts s instalovaným výkonem váží okolo 1000 liber (přes 450 kg), zatímco nové články by pro stejný výkon znamenaly jen 20 kg navíc. Zde je ale velkou otázkou, jak by se něco takového mohlo aplikovat na střechy, aby to opravdu vydrželo, a dovolím si předpokládat, že výsledek by asi nebyl tak lehký (a nevíme ani, jakou plochu by to vlastně zabralo).
Vědci otestovali také 500 srolování článku, přičemž si zachoval 90 % původního výkonu. Pro nositelnou elektroniku (a obecně i výše navrhovaná nasazení hodně ovlivňována např. ohýbáním větrem) by taková výdrž nebyla dostačující, a nedozvěděli jsme se bohužel ani to, jak klesá výkon jednoduše jen v průběhu času. Velkou výhodou má být snadná a levná výroba, tedy i výsledná cena na watt, bohužel ani zde nemáme přesnější čísla.
Zdroj: news.mit.edu