V Sagittae by měla do 63 let explodovat a rozsvítit se na obloze
10.1.2020, Jan Vítek, aktualita
![V Sagittae by měla do 63 let explodovat a rozsvítit se na obloze](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Binární hvězda V Sagittae už pěknou řádku let přitahuje pozornost astronomů díky svému rostoucímu jasu. Dle aktuálních odhadů to tak bude trvat už jen 60 let, než se budeme moci pokochat objektem, který bude možná i jasnější než Venuše.
Systém V Sagittae je přitom od nás vzdálen asi 1100 světelných let, takže pokud by měl zářit silněji něž Venuše, ukazuje to na obrovskou explozi. Nicméně z astronomického měřítka to nebude ani zdaleka ta největší exploze, jakou vesmír umí předvést.
![](v-sagittae-by-mela-do-63-let-explodovat-a-rozsvitit-se-na-obloze/51041/img/White-Dwarf-640x353.jpg)
Máme tu totiž systém skládající se z hvězdy hlavní posloupnosti o hmotnosti asi 3,3 Sluncí a z bílého trpaslíka (0,9 Slunce). Ty se aktuálně pohybují už velice blízko u sebe a oběhnou se jednou za cca 12 hodin, přičemž z našeho pohledu se periodicky zakrývají, takže bylo možné přesně změřit, jak dlouho trvá jeden oběh. Nicméně nepůjde o to, že by se obě hvězdy měly v dohledné době prostě jen srazit jako dvě obrovské koule, očekáváme novu, ale pořádnou. Tato událost tak vzhledem ke vzdálenosti daného systému už měla dávno proběhnout, ale to je asi zbytečné zmiňovat.
![](v-sagittae-by-mela-do-63-let-explodovat-a-rozsvitit-se-na-obloze/51041/img/S-Vge-variability.png)
změny v magnitudě V Sge
Systémy jako tento se označují za kataklyzmatické proměnné hvězdy a V Sge je jediný známý objekt tohoto typu, kde má bílý trpaslík menší hmotnost než druhá hvězda. A to podstatně menší, přičemž i tak si od ní přitahuje materiál, který k němu proudí v podobě akrečního disku. Půjde tak o výjimečnou událost už jen na základě toho, o jakou podobu kataklyzmatické proměnné hvězdy tu jde.
Bílý trpaslík tak postupně krade svému souputníku materiál, a to stále zvyšujícím se tempem vlivem zkracující se periody oběhu značící přibližování obou hvězd. To celé právě někdy po roce 2080 dosáhne vrcholu a překročí únosnou mez, kdy se za krátkou dobu přenese už veškerá zbylá hmota na bílého trpaslíka. Hvězdy splynou v jednu a kolem jádra bílého trpaslíka se utvoří obálka, v níž bude probíhat vodíková fúze. Vzhledem k vysoké hmotnosti druhé hvězdy by se však jas této události měl téměř vyrovnat supernově a V Sge při tom na obloze přinejmenším "přesvítí" pouhých 8,6 sv. let vzdálený Sirius.
Co se týče zmiňovaného roku 2083, zde existuje celkem vysoká míra nejistoty. Může to být podstatně později, ale také i dříve, a to až o 16 let. Postupem času by se tento odhad měl zpřesňovat.
Zdroj: Earthsky, Universe Today