Japonci se chtějí provrtat až k zemskému plášti
11.4.2017, Jan Vítek, aktualita
![Japonci se chtějí provrtat až k zemskému plášti](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Japonští vědci se pustí do podniku, jehož úspěch by přinesl dosažení zemského pláště skrz kůru, a to poprvé v historii. Získali by tak jako první na světě přímý kontakt s pláštěm, který je nám znám pouze z nepřímých pozorování.
Lidé už byli schopni vrtat velice hluboko ale nikdy ne dost na to, aby prorazili zemskou kůru a dostali se ke svrchnímu plášti. Japonští vědci si ale věří, že se jim to podaří, a to s pomocí speciálního vrtného plavidla Chikyu, které se má dostat skrz šest kilometrů silnou oceánskou kůru.
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-0.290.jpg)
Už v roce 2007 přinesl výzkum oblasti mezi Kapverdskými ostrovy a Karibským mořem zajímavé poznatky, když se zjistilo, že tam zemská kůra prostě chybí a svrchní plášť je přímo odhalen. Získány tak byly nové poznatky i vzorky, ovšem ne to, po čem prahnou vědci toužící se provrtat přímo k roztavené vrstvě zemského pláště.
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-0.748E.jpg)
Jak ukazuje infografika, speciální loď se nejdříve musí dostat na dno moře hluboké 3,5 až 4,5 kilometru a skrz trubici pak začít vrtat dalších 6 kilometrů. Projekt vede Japan Agency for Marine-Earth Science and Technology (JAMSTEC) a ten započne již brzy dvoutýdenním zkoumáním dna moře poblíž souostroví Havaj.
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-5.4C6C.jpg)
Dnes už víme, že plášť tvoří jiný materiál než kůru, přičemž ten má v sobě daleko vyšší obsah hořčíku i železa, ale naopak nižší obsah křemíku a hliníku. Víme také, že roztavený plášť pomalu koluje díky konvekčním proudům, jak ukazuje uvedený graf. Na tom jsou vidět místa, kde se plášť dotýká zemského jádra, což způsobuje prudké vzdmutí teplého materiálu tisíce kilometrů vzhůru. Je toho ale dost, co vědci o vnitřku Země nevědí, jako třeba to, jak je dynamika uvnitř planety spojena s vulkanismem a zemětřeseními, jak přesně konvekční proudy ovlivňují tektonické desky a jak vznikají zemětřesení přímo v plášti v hloubce mezi 400 a 700 kilometry.
Tuto expedici spolufinancuje i japonská vláda, která doufá, že se díky ní zlepší přesnost předpovědí zemětřesení, jimiž právě Japonsko velice trpí. Mezi konkrétní úkoly patří zjistit, jak se vůbec vytvořila zemská kůra a také v jaké hloubce existuje či může existovat mikrobiální život. Nicméně samotné vrtání nezačne brzy, ale až někdy na začátku dvacátých let a nejzazší termín je rok 2030. Do té doby musí obsluha lodi Chikyu řádně otestovat šestikilometrovou trubici pro vrtání ze dna moře.
Zdroj: Extremetech
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-0.290.jpg)
Už v roce 2007 přinesl výzkum oblasti mezi Kapverdskými ostrovy a Karibským mořem zajímavé poznatky, když se zjistilo, že tam zemská kůra prostě chybí a svrchní plášť je přímo odhalen. Získány tak byly nové poznatky i vzorky, ovšem ne to, po čem prahnou vědci toužící se provrtat přímo k roztavené vrstvě zemského pláště.
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-0.748E.jpg)
Jak ukazuje infografika, speciální loď se nejdříve musí dostat na dno moře hluboké 3,5 až 4,5 kilometru a skrz trubici pak začít vrtat dalších 6 kilometrů. Projekt vede Japan Agency for Marine-Earth Science and Technology (JAMSTEC) a ten započne již brzy dvoutýdenním zkoumáním dna moře poblíž souostroví Havaj.
![](japonci-se-chteji-provrtat-az-k-zemskemu-plasti/44246/img/body-5.4C6C.jpg)
Dnes už víme, že plášť tvoří jiný materiál než kůru, přičemž ten má v sobě daleko vyšší obsah hořčíku i železa, ale naopak nižší obsah křemíku a hliníku. Víme také, že roztavený plášť pomalu koluje díky konvekčním proudům, jak ukazuje uvedený graf. Na tom jsou vidět místa, kde se plášť dotýká zemského jádra, což způsobuje prudké vzdmutí teplého materiálu tisíce kilometrů vzhůru. Je toho ale dost, co vědci o vnitřku Země nevědí, jako třeba to, jak je dynamika uvnitř planety spojena s vulkanismem a zemětřeseními, jak přesně konvekční proudy ovlivňují tektonické desky a jak vznikají zemětřesení přímo v plášti v hloubce mezi 400 a 700 kilometry.
Tuto expedici spolufinancuje i japonská vláda, která doufá, že se díky ní zlepší přesnost předpovědí zemětřesení, jimiž právě Japonsko velice trpí. Mezi konkrétní úkoly patří zjistit, jak se vůbec vytvořila zemská kůra a také v jaké hloubce existuje či může existovat mikrobiální život. Nicméně samotné vrtání nezačne brzy, ale až někdy na začátku dvacátých let a nejzazší termín je rok 2030. Do té doby musí obsluha lodi Chikyu řádně otestovat šestikilometrovou trubici pro vrtání ze dna moře.
Zdroj: Extremetech